Středověký dům č.p. 234/I v Praze
Jan Beránek, Michael Rykl, Petr Štroncner
Gotický dům se nachází na souběhu ulic Jilské a Jalovcové na Starém Městě, přičemž bezprostředně přiléhá k raně baroknímu konventu dominikánů u sv. Jiljí. Objekt s dendrodaty dřevěných konstrukcí z doby kolem roku 1337 obsahuje rozlehlou a čitelnou disposiční skladbu bytu v 1. patře, navazující na zdivo a konstrukce stejného stáří v přízemí i sklepech. Dům je z části opukový, částečně využívá systému cihelného skeletu (příčky, pasy, niky oken a vstupů). V objektu se zachovalo několik v podstatě neporušených středověkých trámových stropů, pozoruhodně kvalitní jsou rovněž fragmenty architektonických článků a zbytky výmalby.
Dokumentace gotických stropů v čp. 234 v Praze – Starém městě
panel
Knotová – Jelínková – Králik – Soukup – Fencl - Rykl
Podoba a stavební vývoj zámku v Olešné u Rakovníku – výsledky průzkumu a památkové dokumentace.
Jan Beránek
Stávající podoba jednopatrového podsklepeného objektu na půdorysu písmene U s pozdně barokními mansardovovými střechami byla dána dlouhým a složitým vývojem od středověku až do období pozdního baroku. Jádro středověké tvrze se nachází v suterénu a přízemí západní části dispozice. Patrně v renesanci byla tvrz přestavěna do půdorysu písmene L. Ve 2. polovině 17. století pak dostavbou vznikla obdélná dispozice v rozsahu stávajícího severního křídla. V pozdně barokním období po roce 1770 byla za Meravigliů-Crivelli přistavěna obě krátká boční křídla a vestavěno schodiště do střední části dispozice. Z téže doby pochází i části rozlehlého hospodářského dvora se zámkem uprostřed, koncipovaného symetricky jako dvě zrcadlově obrácené trojkřídlé dispozice na půdorysu písmene U. Zámek si do dnešní doby poměrně početný soubor barokních prvků a detailů, včetně výzdoby (okna, dveře, deštění, malby, štuky).
Dosavadní výsledky výzkumu historických krovů v jižní části Českomoravské vrchoviny
Jiří Bláha, Tomáš Kyncl
Výsledky získané během devítileté badatelské činnosti zaměřené na otázky vývoje hambalkových krovů v oblasti česko-moravsko-rakouského pomezí. Krokevní krovy s hambalky, doplněné případně ještě stolicemi podélného vázání, zde stejně jako na zbylém území Čech a Moravy tvoří naprostou většinu konstrukcí historických střech dochovaných z období od středověku až do druhé poloviny 19. století. Z celkového počtu více než šesti set konstrukcí zkoumaného druhu navštívených ve vymezeném regionu byly u více než 150 krovů provedeny podrobnější průzkumy a rozbory, ve většině těchto případů bylo také úspěšné jejich dendrochronologické datování. V současné době připravujeme pro vydání v knižní formě referenční katalog krovů jižní části Českomoravské vrchoviny, který by měl obsahovat cca 80 položek, jejichž výběr byl veden snahou ukázat ve vymezeném regionu rozmanitost krovových vazeb užívaných v průběhu historie a současně názorně ilustrovat přehledný výklad o konstrukčně typologickém vývoji, přesněji řečeno o jeho progresivní linii.
Klasicistní přestavba Českého Krumlova v poslední třetině 18. a první polovině 19. Století
Jiří Bloch
Český Krumlov je v obecném povědomí vnímán především jako město s významnými příklady středověké a renesanční architektury. Dobu posledních Rožmberků ve 2. polovině 16. století považujeme za vrchol architektonické tvorby Českého Krumlova. Chtěl bych však také upozornit na dosud dostatečně nedoceněnou architektonickou přestavbu Českého Krumlova v poslední třetině 18. století a první polovině 19. století, kdy město získalo svojí poslední jednotnou –klasicistní tvář. Ačkoliv šlechta ve 2. polovině 18. století opustila Český Krumlov jako své trvalé rodové sídlo, dochází v dalším období díky hospodářské prosperitě, spojené s textilní a papírenskou výrobou, k výraznému majetkovému vzestupu českokrumlovských občanů. Relativní blahobyt byl spojen i s úpravou plášťů starších měšťanských domů a rozsáhlou novou výstavbou. Od druhé poloviny 19. století se již proměňují některé fasády historického jádra pouze díky návratům do starších slohových období, ať už v eklektickém duchu, nebo často necitlivou prezentací starších omítkových fází.
Príspevok k počiatkům hradu Tematín
Martin Bóna
Zvyšky výšinného hradu uvádzaného v písomných prameňoch od r. 1270 neboli doteraz hĺbkovo skúmané. Povrchový staveb.–hist. prieskum identifikoval dve základné etapy vývoja objektu z 13. stor. Z najstaršej etapy bola identifikovaná bránová prejazdná veža a nárožná kvadratická veža, ktorej doskové preklady boli podrobené dendrochronol. analýze. Jej výsledky umožňujú predpokladať výstavbu kamenného hradu už okolo polovice 13. stor. Mladšia stavebá etapa znamenala radikálnu prestavbu hradného komplexu. Počas nej bol vybudovaný severný štítový múr a celý západný úsek opevnenia, vrátane dominantnej hranolovej veže na vrchole brala. Dendrochronol. analýza stužovacích klieštin veže umožňuje túto etapu zaradiť do prelomu 13./14. stor. a dať do predpokladanej súvislosti s výbojmi Matúša Čáka Trenčianskeho.
Tvrziště v Dobříkově
Miroslava Cejpová
Význam městských účtů pro poznání stavebních dějin města Náchoda
Jan Čížek
Na základě podrobného průzkumu téměř kompletně zachovaných účtů města Náchoda z let 1550 – 1670 byl podstatným způsobem upřesněn a doplněn stavební vývoj nejvýznamnějších staveb ve městě, především děkanského kostela, radnice, městských bran a opevnění i dalších staveb budovaných v režii města. Byly také získány poznatky z organizace a financování staveb.
Zříceniny kostelů – předmět poznání a ochrany
Martin Čechura
Zříceniny církevních staveb tvoří nezanedbatelnou položku architektonického dědictví. Přesto lze říci, že tomuto typu objektů byla dosud věnována pouze minimální pozornost. Zánik kostelů lze chronologicky rozčlenit do tří základních období: 1. období husitských válek a bezprostředně následující; 2. Reformy Josefa II; 3. Období po roce 1945. Pozůstatky kostelů zaniklých v průběhu středověku se většinou dochovaly ve formě poznatelné pouze archeologicky, kostely zrušené nakonci 18. století dílem zcela zanikly, dílem se dochovaly ve více či méně přestavěné podobě. Poněkud nepochopitelně nebylo toto období nokdy předmětem systematického výzkumu, neznáme přesný počet ani geografické rozmístění rušených staveb. Značná část známých zaniklých kostelů spadá na vrub situaci v letech 1945-1990. Teprve v poslední době se objevují pokusy o jejich evidenci. Dochovaná torza církevní architektury si zaslouží naši pozornost nejen jako architektonická památka a významný krajinotvorný prvek, ale také jako velmi vhodný předmět studia stavebního vývoje, proměny dispozic a v neposlední řadě i provozních souvislostí.
O technologickému průzkumu historických dřevěných konstrukcí
Miloš Drdácký, Zuzana Slížková
Dřevěné konstrukce jsou nositeli informací, které mohou vytvořit velmi pestrý obraz údajů o původu dřeva, jeho stáří, výrobě a přípravě, stavu i působení. Mnohé z těchto údajů nejsou jednoduše zjevné a musíme je odkrývat, interpretovat a uchovávat pro příští generace. Z tohoto důvodu by průzkum dřevěných konstrukcí měl být co nejkomplexnější, u historických pak ale také co nejšetrnější. V tomto příspěvku se zaměřujeme na jednu velmi specifickou oblast hledání stop po úpravách, prováděných k ochraně dřeva před degradací případně před účinky požáru.
Číslování domů
Martin Ebel
Na základě dvorského dekretu z podzimu 1770 proběhlo pro účely vojenské konskripce na začátku roku 1771 číslování obytných domů. Většina měst byla přečíslována roku 1805. Příspěvek se zabývá zásadami číslování, vlastní realizací a dalšími souvislostmi včetně možnosti využití popisných čísel jako pomocného datování vzniku mladších objektů.
Opevněná lokalita u hradu Lichnice
Zdeněk Fišera
Půl kilometru jižním směrem od zříceniny hradu Lichnice (okr. Chrudim) se v západním úbočí rozsáhlého ostrohu nachází středověká fortifikace, krytá lesem. Je považována za opevněné velitelské stanoviště rozsáhlého obléhacího opevnění z doby husitské. Plošina s výběhy do obvodového příkopu patrně využila starší fortifikaci, snad hradu, který byl předchůdcem vlastního hradu Lichnice. Novým poznatkem jsou náznaky původního předhradí na jižní straně této fortifikace. Dále bylo nalezeno prevděpodobné prakoviště mezi touto fortifikací a podhradím Lichnice.
Městské opevnění v Sobotce
Zdeněk Fišera
Někdy bývá zpochybňována existence pozdně středověkého opevnění města Sobotky. Do dnešní doby je však patrný hradební obvod města. V obvodu kostela se zachovaly dva úseky hradební zdi pozůstatek zazděné fortny. K založení městského opevnění je zachováno královské privilegium Vladislava II z roku 1498 povolující stavbu a v jiném z roku 1502 je doklad, že je městečko opevňováno. Součástí obrany města byla i městská věž obydlená hlásným, dnes kostelní věž farního kostela sv. Máří Magdaleny.
Viniční usedlost Bašovka u Mělníka – příklad zkoumání a dokumentování historické stavby památkáři NPÚ-ÚOPSČ
Vít Jesenský
Pustý a dnes částečně devastovaný objekt vznikl ve dvou barokních fázích, z nichž starší obsahovala mimo jiné i z větší části dochované roubené patro. Vzhledem k autentičnosti zachovaných konstrukcí a detailů i typologické hodnotě a zároveň v regionu v současné době vzácné uchovanosti se objekt stal předmětem zvýšeného památkového zájmu a následně nadstandardního památkově dokumentačního přístupu. Vedle rekapitulace dosavadních závěrů průzkumů je cílem příspěvku poukázat na specifika, východiska i souvislosti  památkového zkoumání a dokumentování historické stavby.
Ke stavebnímu vývoji západního křídla konventu bývalého minoritského kláštera ve Stříbře.
Hana Hanzlíková
V souvislosti se stavební rehabilitací západního křídla konventu bývalého minoritského kláštera ve Stříbře byl potvrzen  středověký původ této části areálu,  zjištěn i zde velkolepý stavební záměr řešení kláštera ve 14. století. Technické řešení skladby kamenných článků
na tomto objektu dosud zachyceno nebylo.
Výsledky studia městských knih pro horní Nové Město pražské v 16. – 17. století (zkušenosti z archeologického výzkumu býv. kasáren na náměstí Republiky, Praha 1).
Kateřina Hanzlíková
Studium zápisů v městských knihách k několika desítkám domů v uvedené lokalitě v rozmezí 15. –17. století umožnilo dospět, kromě stanovení sledu držitelů na parcelách, také k předběžným zobecněním týkající se charakteru zdejší zástavby a sociálně kulturního pozadí jejích rezidentů. Závěry lze formulovat do několika vzájemně souvisejících hypotéz: proměna horního Nového Města ze čtvrti řemeslnické na čtvrť rezidenční na počátku 17.století; změna způsobu obživy rezidentů – původní řemeslníci a živnostníci se stávají obchodníky s daným produktem; sladovníci a nákladníci se profilují jako měšťanská podnikatelská elita (novoměstský pivovar jako stavební typ v urbanistické struktuře); příliv nových rezidentů – vyšších zemských a městských úředníků a šlechty a jeho důsledky; lokalizace jednotlivých řemesel a živností podle ulic na příkladu Truhlářské ulice; pokus o vizuální rekonstrukci typické novoměstské uliční fronty v první polovině 17.století (charakteristická podoba fasád).
Zámeček v Hracholuskách
Filip Kasl
Zajímavé  stavební prvky a detaily  na zámečku v Hracholuskách.
Střelské  Hoštice
František Kašička
Nejstarší feudální sídlo v obci bylo pravděpodobně prostou součástí hospodářského dvorce. teprve kol r. 1490 si zde postavili Kraselovští z Kraselova tvrz, zjištěnou v objektu na skalním výchozu nad mostem přes Otavu. Pozdně got. původu je i dvojice sklepů pod dnešní barokní sýpkou. Za Pešíků z Komárova byla tvrz rozšířena a nově postavena patrová budova dnešního zámku, který s celým souborem prošel radikální barokní a později novodobou přestavbou.
Nové poznatky k morfologii hradu Engelsberka
Jiří Kohoutek,  Radim Vrla
Hrad, založený olomouckým biskupem v polovině 13. století, opuštěn byl na počátku 16. století. V nedávné době byly dokumentovány nelegální výkopy v jádru hradu, dále byla provedena zpřesněná terénní prospekce. Tyto práce přinesly nové poznatky, potvrdily založení kamenné architektury hradu v polovině 13. století, doložily osídlení v předpolí hradu v 15. století (vojenské ležení?), existenci fortifikačního objektu v předpolí (obléhací bašta?), trasy historických komunikací a existenci zděné architektury na předhradí. Tyto nové poznatky včetně pokusu o jejich interpretaci jsou obsahem referátu. 
Rekonstrukce historizující fasády činžovního domu vážně narušené při předchozí opravě
Miroslav Kroulík
Objekt činžovního domu byl vystavěn roku 1887 v Praze na Smíchově jako součást zástavby obdobného charakteru v tehdy nově zřízené ulici, vzniklé při rozšiřování městské zástavby jihozápadním směrem od křižovatky u Anděla. V dochovaném projektu pro stavbu z r. 1885 bylo navrženo novorenesanční průčelí se sgrafitem, při realizaci byl architektonický výraz průčelí posunut směrem k novobaroku. V kontextu okolní zástavby se jednalo jednoznačně o nadstandardní eklektickou architekturu.
Kvalita technického provedení průčelí byla však na podstatně nižší úrovni než architektonický výraz, po polovině 20. století již zchátralá fasáda vyžadovala provedení poměrně zásadní opravy. Ta byla provedena na počátku 70. let způsobem, který byl i v kontextu tehdejší doby nejen zcela necitlivý k původní historizující architektuře, ale navíc i zcela diletantský. Všechny ostatní objekty v ulici si přitom dochovaly původní výraz historizujících průčelí.
Na počátku přípravy rekonstrukce průčelí bylo přání majitele domu obnovit jeho původní architektonický výraz. Jako podklad pro projekt sloužila pouze dochovaná fotografie průčelí ze 20. let. Až během vlastní stavební akce byla pod vrstvami cementové omítky nalezena autentická podoba většiny původních detailů, což umožnilo nejen upřesnění projektu, ale i srovnání teoreticky vyprojektovaných prvků eklektické fasády s jejich skutečným provedením. Vzhledem k velmi omezenému rozpočtu byla při realizaci nutná poměrně značná míra improvizace včetně schopnosti nalézat kompromisní řešení. 
Provedená akce jistě představuje námět pro odbornou diskusi jak z hlediska architektury, tak i z hlediska památkové péče.
Roubený dům č.p.56 v Rynarticích
Milan Kukla
Dendrochronologické datování dřevěných konstrukcí v areálu kostela sv. Jana Nepomuckého na Zelené Hoře. PANEL
Tomáš Kyncl, Josef Kyncl
V uplynulém desetiletí byly v areálu kostela sv. Jana Nepomuckého dendrochronologicky datovány rozmanité typy dřevěných konstrukcí (krovy, šindel, dveře, plastiky). Při průzkumu byla využita celá škála možných metodických přístupů. Presentovaný příspěvek přináší přehled dosažených výsledků a hodnotí využitelnost použitých dendrochronologických metod.
Distanční měření s využitím stanovení totálního vektoru magnetické indukce prostorově zkřížených cívek
Antonín Majer
Je uvedena teorie měření vzdálenosti do špatně přístupných prostor, vhodná pro prostorovou trilateraci. Uvádíme výsledky laboratorního ověření a teoreticky odvozené chyby měření.
Brno, Kobližná 4. Vývoj zástavby jedné parcely.
David Merta – Marek Peška
Dnešní Sttratenbachův palác byl postaven v 1. polovině 18. století. Díky důkladnému archeologickému výzkumu, jež byl doplněn dokumentací stávajících sklepních prostor, byla možnost rekonstruovat vývoj a strukturu zástavby parcely do 18. století.
Nové poznatky k datování městské hradby v Chrudimi
Jan Musil
Během posledních dvaceti let se naše vědomosti o chrudimském městském opevnění výrazně prohloubily. Rozborem archeologických pramenů a stratigrafických pozorování bylo potvrzeno dřívější datování vzniku hlavní městské hradby do 13. stol. Parkánová hradba byla postavena později v 15. stol., jak potvrzují i nejnovější nálezy z bašty Prachárny. Zajímavostí Chrudimi je nedokončené zdění opevnění předměstí, jehož výstavba byla ukončena po neúspěšném stavovském povstání v pol. 16. stol.
Krovy zámku v Bechyni
Michala Navrátilová
Obsahem příspěvku je seznámení s historickými krovy na zámku v Bechyni. Práce dokumentuje více či méně zachovalé cenné konstrukce krovů, pocházející z různých etap přestaveb zámku. Jedná se o barokní, renesanční a vrcholné gotické klasové krovy. Součástí výkladu bude fotografická dokumentace.
Průzkumné měřické práce pro dokumentaci Karlova mostu
Veronika Němcová
V rámci rozsáhlého projektu digitální dokumentace Karlova mostu v Praze v roce 2005 byla provedena přípravná průzkumná práce, která má za cíl zajistit metodiku a ověřit nové digitální fotogrammetrické postupy. Výsledky těchto prací jsou presentovány v příspěvku, speciálně je pojednáno o vyhodnocení III. a IV. oblouku. Popisuje zpracování snímků v softwaru PhotoModeler, vytváření grafické prezentace a analýzu přesnosti výsledků.
Románská bazilika v Kladrubech
Karel Nováček
Komplexní výzkum bývalého benediktinského kláštera v Kladrubech (1995-2004), kombinující archeologickou exkavaci se stavebně historickým průzkumem a geofyzikální prospekcí, umožňuje nový pohled na komplikovaný vývoj jedné z nejvýznamnějších sakrálních staveb v západních Čechách. Příspěvek se zaměří na dosud málo známou počáteční etapu kostela, vymezenou léty 1115 (založení kláštera) a 1233 (konsekrace pozdně románské baziliky).
Zásahy do městských staveb vyvolané legislativou 19.století
Dana Novotná
Na příkladech staveb z královských měst Jihlavy a Znojma (dobové plány, projekty) lze demonstrovat zásahy do jednotlivých domů i do celých organismů měst vyvolané přijetím nových stavebních zákonů. Jedná se o problematiku regulace stavby měst, regulaci vzhledu nových staveb, stanovení podmínek pro statiku, bezpečnost, hygienu staveb apod.
Nové poznatky ke stáří některých roubených domů ve venkovském prostředí jižních Čech
Vlastislav Ouroda
Materiálie stručně informující o několika raně novověkých dřevěných konstrukcích v jihočeském regionu. Objektům byla věnována pozornost v souvislosti se záchrannými a operativními průzkumy. Jádrem příspěvku je seznámení odborné veřejnosti s výsledky dendrochronologických datací a základní charakteristikou objektů.
K památkovým obnovám Zelené brány v Pardubicích.
Pavel Panoch
Příspěvek pojednává o historii památkových obnov Zelené brány v Pardubicích v rozmezí poslední čtvrtiny 19. století a první čtvrtiny 20. století. Je zaměřen na peripetie proměn restauračních a konzervačních přístupů k objektu pozdně-gotické věže, tak jak se projevily v pojetí tří výrazných postav české památkové péče poslední třetiny 19. a počátku 20. století: architektů Josefa Mockera (1886), Františka Schmoranze a pardubického konzervátora Bóži Dvořáka (1912). Dále si všímá a hodnotí strategie historizujících architektů (A. Balšánek) a modernistů (Fr. Roith, J. Gočár aj.) v přístupu k zástavbě těsného okolí věže.
Nové zjištění ke stavbě vysokého chóru kostela sv. Bartoloměje v Kolíně nad Labem
Michal Patrný
Během terénního průzkumu jižní stěny vysokého chóru děkanského kostela sv. Bartoloměje v Kolíně na podzim 2004 byly autory SHP zjištěny velmi pozoruhodné a doposud odborné veřejnosti neznámé pozůstatky započaté starší fáze zaklenutí chóru. Vývoj stavby, který se doposud jevil poměrně transparentně, se tím poněkud zkomplikoval a nyní jsme postaveni před otázku, jak tento nález interpretovat
3D skenování – nové metody při dokumentaci v památkovou péči
Karel Pavelka
Za posledních několik let se do geodetické praxe dostala nová technologie – hromadné přímé určování prostorových souřadnic blízkých objektů na základě měření laseru, digitálních kamer nebo triangulačních metod. Otevřely se nové možnosti pro dokumentaci stavebně historických objektů i drobných historických předmětů s možností tvorby třírozměrného virtuálního modelu objektu. Příspěvek pojednává o těchto metodách a předkládá technické principy i možnosti nové technologie.
Metody dokumentace historických krovů
Josef Pazdera
Na našem pracovišti bylo vyzkoušeno několik různých metod dokumentování historických krovů. Dokumentací se v tomto případě rozumí především vytvoření 3D modelu krovu na kterém jsou patrné návaznosti trámů, případné tesařské značky a spojení. V rámci diplomové práce byla prováděna měřická dokumentace krovu zámeckého barokního divadla v Českém Krumlově klasickou geodetickou metodou pomocí totální stanice s pasivním odrazem. Při dokumentaci krovu domu ve Šporkově ulici č.p. 3 na Malé Straně v Praze bylo nejprve použito fotogrammetrické metody, ale pro nepřehlednost snímků od ní bylo upuštěno a bylo vyzkoušeno použití nové metody laserového skenování. Na doplnění podrobností ve výsledném modelu bylo využito i snímků z fotogrammetrického zaměření.
dentifikace vyměřovacích soustav vrcholně středověkých vesnic na Rakovnicku
Zuzana Pešková
Pro známou skupinu velkorysých návesních založení ze 14. století na Rakovnicku se podařilo rozpoznat způsob jejich vytyčování v terénu včetně modulu.
Inventarizace historických mostů na okrese Kolín
Jan Pešta
Inventární průzkum technických památek - historických mostů přinesl díky shromážděnému materiálu zajímavé poznatky o stáří a typologii jednotlivých staveb.
Středověké jádro zámku v Merklíně
Šárka Plecitá
Gotické jádro současného barokního zámku . Nový průzkum ve sklepech JZ části zámku.
PhotoPa - databáze památek České republiky
Jiří Preisler
V současné době existuje mnoho fotodokumentace historických památek, ale pouze málo z nich má měřické atributy. Cílem systému PhotoPa je shromáždit fotogrammetrickou dokumentaci, která bude připravena na případnou interpretaci a vizualizaci. Článek popisuje současný stav vývoje aplikace PhotoPa a nabízí přehled do současné doby nashromážděných dat.
Těžba hlíny pro stavební účely na náměstí v Úterý.
Pavlína Schneiderwinklová
Záchranný archeologický výzkum při rekonstrukci silnice přes obec Úterý v roce 2002-2003 přinesl zajímavé doklady využití ložiska hlinitého sedimentu v historickém jádru městečka. Ložisko hlíny bylo záměrně a jednorázově vytěženo krátce po požáru v roce 1694. Zásypové vrstvy objektů přináší poznatky o zástavbě a hmotné kultuře  městečka v 17. století.
Laserscaning - nová technologie pro dokumentaci památek a archeologických nalezišť
Jan Sirotek, Jan Brada
Lanškroun č.p.44 - zadní dům na nárožní parcele
Jiří Slavík
Nový Dvůr, historické hygienické zařízení
Jan Soukup
V areálu zemědělského dvoru kláštera v Teplé se zachovalo původní hygienické vybavení (pisoár a záchod s odvodňovacím zařízením. Příspěvek tento prvek dokumentuje.
Paláce na Rokštejně – panel
Michal Soukup
Příspěvek k dějinám a držitelům hradu Klenová v 18. Století.
Marek Starý

Stavení č.p. 17 v Nezdicích
Marie Svitáková
Rozbor šumavského stavení z pol. 19. Stol. Datování vzniku objektu pomocí map stabilního katastru. Systém vytápění se zachovanou průchozí černou kuchyní.
Plán dřevěné tvrze z českobudějovického archivu
Jiří Škabrada, Martin Ebel, Daniel Kovář
Mezi nejstaršími stavebními plány zachovanými v Českých Budějovicích existuje i pozoruhodný plán (zřejmě dokonce projekt) pro stavbu dřevěné tvrze.

Průzkum a dokumentace jižní fasády horního hradu v Českém Krumlově
Daniel Šnejd
V rámci restaurování omítek jižního průčelí horního hradu státního hradu a zámku v Č. Krumlově, byl pořizován průzkum a dokumentace nálezů. Nové objevy a dendrochronologické datování dřevěných konstrukcí přispěly k hlubšímu poznání stavebního vývoje této významné stavby.
Kaple sv. Šebestiána a nová zjištění ke stavebnímu vývoji klášterního kostela v Louce (Znojmo)
Zdeněk Vácha
V souvislosti s restaurátorskými pracemi bylo v kapli sv. Šebestiána kl. Kostela učiněno nové zjištění, které mění pohled na stavební vývoj chrámu.
Starší fáze vnějšího opevnění  hradu  Rábí
Jiří Varhaník
V roce 2004 byl identifikován doposud opomíjený úsek vnějšího opevnění  s dvojicí bašt  a  dvěma střílnami v pozůstatcích kurtin, probíhající vně příkopu na západní straně hradu, pocházející zřejmě hlouběji z 15. století,  zrušený při výstavbě dochovaného mohutného opevnění.
Proměny barokního špitálu v Rakovníku
Eva Volfová 
Nález hrázděného domu ze 17. Století v Bělé p. Bezdězem
Eva Vyletová

Tvorba kamenořezu a prostorového modelu věže hradu Kost
Jiřina Záleská
Vytvoření podkladů pro stavebně historický průzkum části hradu Kost (Velká nebo též Bílá věž ) se kvůli rychlosti a možné variabilitě ukázalo jako nejvhodnější použití digitální jednosnímkové fotogrammetrie. Bylo proto provedeno geodetické měření (rok 2003) a snímkování dvěma typy fotogrammetrických komor. Následovalo vyhodnocení kamenořezů (celkem 32) , tvorba 3D modelu a animace. Výsledné kamenořezy byly vytvořeny pro účely památkářů a 3D model spolu s vizualizací mohou být navíc i prezentací samotného hradu.
Domy s hrázděnými konstrukcemi v městech severozápadních Čech
Lubomír Zeman
Pro široké pásmo severozápadních Čech s většinovým, německy mluvícím obyvatelstvem, je v historických stavbách příznačné a typické hojné užívání hrázděných konstrukcí. Tyto veskrze běžné konstrukce jsou ve zdejším městském prostředí zaznamenány již od středověku (Cheb), na venkově později, zhruba od první třetiny 16. století (Skalná 1540). Větší pozornost však byla věnována pouze v lidové architektuře se projevující chebské dekorativní formě hrázdění. Domy s hrázděnými konstrukcemi ve městech byly dosud více méně opomíjeny. To se týká jak samotného Chebu, tak i dalších měst a městeček severozápadních Čech.
Analýza geometrie gotických kleneb geodetickými metodami
Lukas Zifcak
Tato práce navazuje na měření uskutečněné v letech 2000-2002 na hradě Krakovec. V tomto objektu se nacházejí atypické gotické klenby. Statikem ing.Vítem Mlázovským byla vyřčena teorie týkající se postupu stavby těchto kleneb. Jak ukázalo vyhodnocení výsledků měření, teorie se zdála být správnou. Cílem této práce bylo tuto teorii ověřit v dalším objektu s podobnými klenbami pocházející ze stejné doby, Sloupové síni Václava IV. nacházející se ve Starém královském paláci na Pražském hradu.
Několik poznámek   ke konstrukcím třetí čtvrtiny  19.století
Jan Žižka
Příspěvek bude drobným upozorněním na problematiku některých málo užívaných stropních konstrukcí tzv. “Belgických stropů” apod. v době po polovině 19. století v Čechách, a to zejména na hospodářských stavbách.